![](https://akaanseutu.fi/wp-content/uploads/2022/03/12Ysitie-Taipaleentie8356.jpg)
”Paljon pieniä risteyksiä, jonne käännytään satasen vauhdista tai niistä käännytään sinun eteen. Peräänajoriski merkittävä.”
”Siihen kun välillä joutuu täysin pysähtymään. Keskelle kaistaa satasen rajoitusalueella – ilman väistämismahdollisuutta.”
”Ei mitään levikettä. Koko jono pysähtyy tai ajaa perään. Läheltä piti -tilanteita useita.”
Oheiset luonnehdinnat ovat peräisin Akaan Seudussa syksyllä julkaistusta jutusta, jossa kaupunkilaiset nimesivät Akaan liikenteen vaaranpaikkoja verkkokyselyn kautta. Kuvaukset koskevat valtatie 9:ää eli ysitietä, jonka turvallisuudesta ilmaistiin huolta jokaisessa Kylmäkoskea koskeneessa kommentissa.
Eniten huomiota kohdistettiin Taipaleentien risteykseen, jossa on kyselyvastaajien mukaan tapahtunut monia onnettomuuksia. Sen ohella useamman palautteen kirvoitti kulku huoltoasemalle sekä Asemanraitin risteys, jossa on sattunut kuolemaan johtaneita onnettomuuksia.
Kyselyvastausten vahva viesti sekä vuosien varrella sattuneet onnettomuudet osoittavat, että ysitien turvallisuudessa on Akaassa parantamisen varaa. Akaan Seutu kysyi sekä Akaan kaupungilta että ysitietä hallinnoivalta ELY-keskukselta, onko tien turvallisuuden parantamiseksi näköpiirissä konkreettisia toimenpiteitä.
![](https://akaanseutu.fi/wp-content/uploads/2022/03/12Ysitie-Neste8375.jpg)
Kaupungin painopiste on ollut muualla
Akaan kaupunginjohtaja Antti Peltola kertoo, että ysitien kehittämistarpeet on tunnistettu ja että niistä on keskusteltu ELY-keskuksen kanssa. Peltolan mukaan ihan viime aikoina keskustelujen painopiste ei ole kuitenkaan ollut ysitien kehittämisessä vaan esimerkiksi kaupungin viitoituskyltteihin liittyvissä kysymyksissä.
Ysitien kehittäminen oli yksi Akaan elinvoima- ja kaupunkiympäristöohjelman tavoitteista vuosille 2018–2020. Toimenpideohjelman tarkoituksena on toteuttaa kaupungin Viksu Akaa -strategiaa, jonka päämääriin lukeutuu Akaan saavutettavuuden parantaminen muun muassa sujuvampaa liikkumista edistämällä.
Turvallisuutta parantavien toimien – kuten tien levennysten ja lisäkaistojen sekä nopeusrajoituksen alentamisen – tarpeen tunnistaminen ei ole toistaiseksi johtanut muutoksiin.
– Konkreettisiin toimenpiteisiin asti ei ole vielä ikävä kyllä päästy, ja se varmasti viekin vielä aikansa, Peltola muotoilee.
Elinvoima- ja kaupunkiympäristöohjelman vuosia 2021–2025 koskevassa versiossa tavoite ei ole enää mukana.
– Toimien eteneminen on pitkälti kiinni valtion tienpidon budjettirahoituksesta. Vaikka asia ei ole toimenpideohjelmassa, on se edelleen ajankohtainen ja tärkeä, kaupunginjohtaja näkee.
Peltola sanoo, että Akaa pyrkii vastakin vaikuttamaan ysitien kehittämiseen niin, että turvallisuutta parantaviin toimiin vielä joskus ryhdyttäisiin. Kaupunki on esimerkiksi mukana Pro Ysitie -yhdistyksessä, joka pyrkii parantamaan ysitien turvallisuutta ja sen myötä kasvattamaan tien varrella sijaitsevien kuntien vetovoimaisuutta.
![](https://akaanseutu.fi/wp-content/uploads/2022/03/12Ysitie-Asemanraitti8372.jpg)
ELY aikoo parantaa ysitietä
Tienpidon suunnittelu -yksikön päällikkö Tero Haarajärvi Pirkanmaan ELY-keskuksesta vahvistaa, että Kylmäkosken kohdalle ysitietä ei ole tällä hetkellä voimassa mitään konkreettisia kehityssuunnitelmia.
Haarajärven mukaan Pirkanmaan ELY-keskuksessa on kuitenkin käynnistymässä työ, jossa tarkastellaan ysitien toimenpidetarpeita pidemmän tiejakson matkalta. Tälle tarkasteltavalle osuudelle osuu myös Akaa.
– Etenemispolku työssä on sellainen, että teemme ensin tämän käynnistymässä olevan karkeamman tason suunnitelman ja sen jälkeen katsomme, miltä osin teemme tarkempaa suunnittelua. Vielä on vähän auki se, millaisella tavoitetilalla työtä tehdään, mutta joka tapauksessa aiotaan poimia pienempiä hankkeita, joilla päästään pikkuhiljaa tavoitetilaa kohden.
Tarkemmalla suunnittelulla Haarajärvi viittaa tiesuunnitelmaan, joka antaa ELY-keskukselle oikeuden ottaa työstettävä alue haltuun ja toteuttaa tarvittavat toimet.
Ysitiellä mahdollisesti toteutettavien toimien kustannukset kuuluisivat Haarajärven mukaan pääosin valtiolle.
Lue myös: